Albrecht AE 355 M
Asztali & mobil felhasználásra szánt kommunikációs vevő (szkenner)…
![Albrecht AE 355M dobozban](kepek/albrecht-ae355m_1.jpg)
Frekvenciaátfogás
Az AE355M 25…960 MHz között
képes a rádiójelek vételére, ám ezt a tartományt nem fogja
át teljes egészében. Hiányzik a 88-108 MHz közötti
műsorszóró URH sáv, valamint a 174-406,
ill. az 512-806 MHz közti tartomány. Ezek közül
legfeljebb a műsorszóró URH sáv hiányozhat azoknak, akik még
hallgatnak hagyományos sugárzású rádióműsorokat. Utóbbi
kettő tartományban pedig analóg, kódolatlan hangátvitel nem
történik hazánkban — így értelemszerűen nem is hiányoznak.
Kezelőszervek
A rádió előlapja
letisztult, konzervatív megjelenésű, a gombok megfelelő
méretűek. A szkennelés bármikor megállítható, ill.
folytatható a bal felső sarokba helyezett, méretében és
alakjában a többitől eltérő „HOLD” gomb
megnyomásával. Jó ötlet volt oda helyezni, mert ha az
ember éppen mással van elfoglalva miközben a rádió
szkennel, egy érdekesnek tűnő adás megtalálásakor
a gomb anélkül is megtalálható, hogy rá kellene nézni
a készülékre.
Az „L/O” (lockout) gomb
segítségével a nemkívánatos (zavarjelet, vagy érdektelen
forgalmazást tartalmazó) frekvenciák kivehetőek a
keresésből. Rövid megnyomás esetén a tiltás csak a rádió
kikapcsolásáig marad érvényben, míg hosszan nyomva tartva
a tiltott frekvencia tartós tárolóba kerül. Összesen 100
frekvencia tiltható ilyen módon, a 101. tárolásakor a
legrégebbi felülíródik.
![Albrecht AE355M előlap](kepek/albrecht-ae355m_2.jpg)
Az AE355M-nél a keresési
üzemmódok a hagyományos szkennerekhez képest „hibrid” módon
lettek megvalósítva.
I. Bankokban történő keresés
A rádió összesen 8 bankot
tartalmaz, amelyből 7 gyárilag előre fel van programozva.
Az első bekapcsolást követően az LCD kijelző felső sorában valamennyi bank rövidítése látható, a SEARCH gomb megnyomásával pedig elindul a legelső, majd annak végeztével automatikusan a következő bankok szkennelése. Ez mindaddig folyamatosan halad tovább, amíg el nem ér az utolsó bank utolsó csatornájára. Ezt követően a folyamat elölről kezdődik.
Amennyiben egyes bankokat nem kívánunk végigszkennelni, a hozzájuk tartozó gomb megnyomásával kivehetjük a keresésből. Ekkor az adott bank neve eltűnik a kijelzőről.
Az első bekapcsolást követően az LCD kijelző felső sorában valamennyi bank rövidítése látható, a SEARCH gomb megnyomásával pedig elindul a legelső, majd annak végeztével automatikusan a következő bankok szkennelése. Ez mindaddig folyamatosan halad tovább, amíg el nem ér az utolsó bank utolsó csatornájára. Ezt követően a folyamat elölről kezdődik.
Amennyiben egyes bankokat nem kívánunk végigszkennelni, a hozzájuk tartozó gomb megnyomásával kivehetjük a keresésből. Ekkor az adott bank neve eltűnik a kijelzőről.
Az EMG az emergency
szó rövidítése, amely a vészhelyzeti szervek (mentők,
tűzoltók, rendőrség) ún. 4 méteres frekvenciatartományát
tartalmazza. Ez a gyakorlatban az egykori német BOS-Funk
tartományt jelenti, amelyben az analóg forgalmazás mára már
megszűnt. Ugyanebbe a bankba további 100 csatorna
programozható a felhasználó igényei alapján. Sajnos a
gyárilag „beégetett” frekvenciák viszont nem szedhetőek ki
ebből a bankból.
FRN: A németországi
Freenet rendszer összesen 6 db analóg, bárki számára
bejelentés és díjfizetés nélkül használható csatornát foglal
magába, amely terjedési szempontokból lényegesen jobb, mint
a PMR446 rendszer, cserébe csak Németországon belül
használható, mivel a PMR-rel szemben nem EU-s jogharmonizált
sáv. Ebbe a bankba is lehetséges további 100 db csatorna
beprogramozása a felhasználó igényei alapján, de a Freenet
frekvenciák felülírására nincs mód.
PMR: Az egész EU-ban
díjfizetés és bejelentési kötelezettség nélkül használható
rádiórendszer, amely kezdetben nyolc, 2018-tól viszont már
16 db csatornát foglal magába. A gyártó nem követte a hat
évvel ezelőtti jogszabályváltozást, és az AE355M-et továbbra
is csak a PMR 1…8 csatornákat tartalmazza. Ebbe a
bankba nem tudunk további frekvenciákat tárolni, így nem
oldható meg az sem, hogy a 9…16 jelű PMR csatornákat kézzel
beprogramozzuk.
AIR: (108.000 -
136.9916 MHz) a légiforgalmi sáv: ez a szkenner már alkalmas
a 8,25 kHz-es raszterű vételre — így a repülési csatornák
frekvenciahelyesen foghatóak.
Marine: a nemzetközi
hajózási VHF tartományt lefedő bank 57 db gyárilag beégetett
frekvenciát tartalmaz.
CB AM: (25.000 -
27.995 kHz között): ebben az esetben az elnevezés kissé
megtévesztő, mivel ez a tartomány bőven túlnyúlik a közép
40-es CEPT PR27 jelű sávon, ugyanakkor kizárólag AM vételt
tesz lehetővé, amely Európában kifejezetten ritkán
(leginkább egyáltalán nem) használt üzemmód CB-n.
CB FM (28.000 - 29.995 kHz között): Szintén megtévesztő az elnevezés, mert ez a tartomány CB-s nyelven a „dupla felső 12”-től a 10 m-es amatőrsávig terjed, viszont az amatőrök közül senki sem használ FM üzemmódot 10 méteren, hiszen hatásfoka nagyságrendekkel elmarad az egyoldalsávos (SSB) üzemmódhoz képest.
CB FM (28.000 - 29.995 kHz között): Szintén megtévesztő az elnevezés, mert ez a tartomány CB-s nyelven a „dupla felső 12”-től a 10 m-es amatőrsávig terjed, viszont az amatőrök közül senki sem használ FM üzemmódot 10 méteren, hiszen hatásfoka nagyságrendekkel elmarad az egyoldalsávos (SSB) üzemmódhoz képest.
Összefoglalva tehát ez a
szkenner nem alkalmas a hazánkban használt „közép 40 @ USB”
CB-s forgalmazások vételére.
PRIVATE: ez a bank gyárilag teljesen üres, összesen 100 db szabad hellyel. A rádió vételi tartományán belül eső, tetszőleges csatornákat tárolhatunk el ide.
II. Tartományban történő keresés
A fentebb bemutatott
bankokon kívül a BAND nyomógombbal kiválasztható összesen 23
db, előre beállított tartomány. Sajnos az egyes tartományok
határfrekvenciái a felhasználó által nem módosíthatóak, így
nincs lehetőségünk arra, hogy pl. a gyárilag 162…174 MHz
között kijelölt sávot szűkítsük, vagy kibővítsük.
A keresés sebessége
egyébként mindkét üzemmódban kifejezetten gyors, nem marad
el a mai, korszerű kézi szkennerektől. A gyári leírás 180
csatorna/sec sebességet ad meg, ez házilag, stopperrel mérve
reaálisnak tűnik.
A CTCSS kódok dekódolására
nem alkalmas a rádió, ugyanakkor rendelkezik egy „közeli adó
keresés” funkcióval, amely aktivált állapotban csak a
közeli, nagy térerővel sugárzó adások esetén állítja meg a
pásztázást.
A neten fellelhető
kapcsolási rajzot tanulmányozva látható, hogy az
antennabemenet után az egyes tartományokra korrekten
megvalósított szűrőfokozatokat tettek, javítva ezzel a
szelektivitást, ill. az idegen csatornákról érkező zajok
elnyomását.
A hátlap
A lemezből hajlított
(teljesen fém) készülékház masszív konstrukció. Közepén egy
BNC antennaaljzat található, amely strapabíróságát és
gyorsabb oldhatóságát figyelembe véve lényegesen jobb
választás, mint a kézi rádiók SMA csatlakozói. A jobb
sarokban pedig a külső hangszóró, ill. a tápfeszültség
csatlakoztatását lehetővé tevő aljzatok kaptak helyet.
![Albrecht AE355M](kepek/albrecht-ae355m_3.jpg)
Többféle tápellátási
lehetőség
A rádió névleges üzemi
feszültsége 13,8 volt, ám a mobil/stabil üzemeltetési módra
felkészülve csomagolnak mellé 230 voltos dugasztápot, 12
voltos szivargyújtós, valamint fix bekötésre szolgáló,
lengőbiztosító házzal ellátott, szintén 12 voltos kábelt is.
(A mellékelt dugasztáp 12 V @ 0,5 A típusú.) Ha mindezek
mégis kevésnek bizonyulnának, akkor magunk is gyárthatunk
tetszőleges kivitelű tápkábelt, ugyanis a tápdugó a
bármelyik elektronikai boltban „gombokért” beszerezhető
5,5/1,7-es típus.
![Albrecht AE355M](kepek/albrecht-ae355m_4.jpg)
Kijelző
![A kijelző](kepek/albrecht-ae355m_5.jpg)
Az LCD kijelző elrendezése
átgondolt, jól áttekinthető. A felső sorban az aktuálisan
szkennelt tartomány(ok) azonosítója olvasható, míg legalul a
pillanatnyi üzemmód látható. (Pl.: „SCAN”, vagy „HOLD”.) A
kettő között kapott helyet a hatdigites, hétszegmenses
kijelző amely kizárólag csak számjegyeket képes kijelezni, —
ezzel a XXI. század második évtizedében kifejezetten retró
hatást kelt. Kevesen képesek ugyanis arra, hogy fejből
megjegyezzenek frekvencia-felhasználó párosokat, a rádió
mellé kitett kisfüzet, vagy kinyomtatott papír pedig
véleményem szerint elég béna és kellemetlen dolog már…
Igazán betehettek volna ide egy pontmátrixos, karakteres
kijelzőt, csatornaelnevezési lehetőséggel kiegészítve.
Nagy hiányosságnak tartom,
hogy a rádió nem rendelkezik a vett jel erősségét indikáló,
ún. S-mérővel, ami simán elfért volna a kijelző alsó
részében.
Bekapcsolt állapotban a
kijelző sárga színű háttérvilágítása folyamatosan aktív,
hiszen itt nem kell spórolni a kiskapacitású akkumulátorral,
mint egy kézirádió esetében.
A kapcsolóval egybeépített
hangerőszabályzó valójában nem szakítja meg a
tápfeszültséget (!): kikapcsolt állapotában a kijelzőn „--
--” látható, amely a beépített óra időkijelzése abban
az esetben, ha nem állítottuk be a pontos időt. Ennek
megtörténte után kikapcsolt állapotban a 24 órás kijelzésű
pontos idő látható. Ez elsőre egész jó ötletnek tűnik, ám
mivel háttértáplálással nem rendelkezik, a tápfeszültség
akár rövid idejű megszűnése és visszatérése után újra be
kell állítani.
Nehéz viszont értelmes
magyarázatot adni arra, hogy kikapcsolt állapotban az
óraáramkörökön kívül miért működnek tovább más egységek is,
mint pl. a hangvégfok (!!!). Éjszaka, csendben kifejezetten
zavaró a hangszóróból jövő alapzaj. Ráadásul a rádió
tápbemenete nincs megfelelően szűrve a nagyfrekvenciás
zavarok ellen (!), így ha a tápkábel kb. 1 méteres közelében
telefontöltő, modemtáp, vagy más hasonló áramforrás működik,
annak a zaja megjelenik az Albrecht hangszórójában is.
Ugyanez történik akkor is, ha egy közelében található
mobiltelefon cellát vált, vagy bejövő hívást fogad.
Interneten rákeresve a jelenségre, kiderült, hogy ez
típushiba: mások is ugyanezt tapasztalták. Azért szomorú ez,
mert egy Uniden terméktől nem ezt várná az ember…
Néhány passzív alkatrész
beépítésével meg tudták volna oldani a tápkábel felől érkező
zajok elnyomását, de erre mégsem fordítottak gondot.
A másik, ami számomra nagy
csalódást okozott, az a rádió beépített hangszórójának
minősége: mobil, ill. asztali rádióknál a készülékház
egyfajta hangdobozként is szolgál, amely nagyban javítja az
érthetőséget, a hang minél tisztább visszaadását. Itt is meg
lett volna erre a lehetőség, sajnos azonban valamilyen
olcsó, gagyi, rossz hatásfokú hangszórót építettek be, amely
felcsavart hangerő mellett is gyenge beszédérthetőséget
nyújt még otthoni (csendes) környezetben is. Ezen még az sem
javít, ha a rádió alját magunkkal szembe fordítjuk, mint az
alábbi fotón:
![A készülék alsó része a beépített hangszóróval](kepek/albrecht-ae355m_6.jpg)
Egy pozitívumot említve:
asztali üzemeltetésnél hasznos a kihajtható, gumilábakkal
ellátott talp, amely megemeli a készülék elejét a képernyő
könnyebb leolvashatósága érdekében, ugyanakkor a hangszóró
véleményem szerint jobb helyen lett volna felül.
Ideiglenes megoldás a hangminőség javítására
Mivel a rádió még
garanciális, így nincs lehetőségem a gyári, hitvány minőségű
hangszóró helyére egy normális cseredarabot beépíteni, ezért
átmeneti megoldásként egy régi PC-s multimédiás hangfalpár
egyik elemét kötöttem rá a rádió „EXT. SPK” aljzatára. Több
nagyságrendet javult a beszédérthetőség, cserébe viszont a
plusz kábellel, ill. a külső hangdobozzal romlott a
kompaktság.
![AE355 külső hangszóróval](kepek/albrecht-ae355m_7.jpg)
Összefoglaló
Az AE 355 M tervezésénél
elsődleges szempontként az egyszerű kezelhetőség
szerepelhetett — emiatt viszont néhány funkció kimaradt a
készülékből.
A külső megjelenés kissé
„old school” — ám ez számomra inkább előny, mintsem
hátrány.
Piros pont jár a korrektül felépített vevőért és a gyors szkennelésért, ugyanakkor sok-sok fekete pontot érdemel a szűretlen tápbemenet, a kikapcsolt állapotban is zúgó hangszóró, amely ráadásul még minőségileg is hitvány. Számomra nagyon hiányzik a csatornák elnevezhetősége és az S-mérő is.
Piros pont jár a korrektül felépített vevőért és a gyors szkennelésért, ugyanakkor sok-sok fekete pontot érdemel a szűretlen tápbemenet, a kikapcsolt állapotban is zúgó hangszóró, amely ráadásul még minőségileg is hitvány. Számomra nagyon hiányzik a csatornák elnevezhetősége és az S-mérő is.
A rádió 2024-ben 47.000
Ft-ba kerül(t). — Sok ez, vagy nem? Nézőpont kérdése. Ha úgy
nézzük, hogy pár tízezer forinttal többért már kapható jóval
komolyabb tudású kézi készülék, akkor igen. Másik oldalról
nézve viszont mint asztali/mobil szkenner, az európai piacon
nincsen alternatívája: ezáltal pedig sem a fejlesztésre, sem
a fogyasztói ár mérséklésére nincs ösztönzve a gyártó.
Az AE 355 M véleményem
szerint inkább másodkészüléknek alkalmas, „fő
szkennerként” továbbra is az ICOM IC-R6-ot használom, és csak
az azzal megtalált, számomra érdekes és rendszeresen
hallgatott csatornákat programozom be az asztali rádióként
használt Albrecht-be.
2024.02.27. - 2024.07.24.