APRS hálózathoz csatlakozás okostelefonról
az aprs.fi for iOS program segítségével…
Bevezetés
A rádiós adatátvitelt és a
GPS-alapú helymeghatározást egyesítő APRS rendszerhez az
utóbbi években már nemcsak erre képes rádióamatőr
adóvevővel, vagy épp egy olcsón beszerezhető LoRa APRS
panellel csatlakozhatunk, hanem már okostelefon segítségével
is. Közhely, hogy a mai okostelefonok gyakorlatilag
számítógépek telefonházba csomagolva: a GPS vevő mellett
internethozzáféréssel is rendelkeznek (Wifi vagy GSM
hálózaton keresztül). Hardver szinten ennyi pont elég ahhoz,
hogy a nemzetközi APRS hálózatba is tudjunk küldeni adatot,
már csak megfelelő szoftverre van szükség, amely a GPS
jeleket megfelelő módon átalakítja, és adatkapcsolaton
keresztül APRS csomagként beküldi a rendszerbe.
— Mikor jöhet ez jól?
— Leginkább, ha olyan helyen vagyunk, ahol nincs a közelben
APRS kapuállomás (iGate): ilyenkor csak a TCP/IP (internet)
kapcsolat jöhet számításba.
Ebben a cikkben az iPhone
telefonokhoz, ill. iPad tabletekhez készített aprs.fi
for iOS alkalmazást mutatom be, de az Android
tulajdonosoknak sem kell csüggedniük: hasonló funkciókkal
rendelkezik az APRS Droid nevű app is.
Az aprs.fi for iOS
programról röviden
Az aprs.fi weboldalt
szinte mindenki ismeri, aki valaha is kapcsolatba került az
APRS rendszerrel: ez egy olyan portál, ahol térképre
illesztve tanulmányozhatjuk az éppen aktív APRS állomásokat,
nyomon követhetjük haladási útvonalukat, de naplószerűen
kilistázhatóak az egyes végpontok által vett adatcsomagok,
két végpont közti távolság, stb., stb.
Az aprs.fi iOS-re készített
változatát legegyszerűbben a hivatalos helyről a
telefonon/tableten megtalálható App Store
alkalmazásból tölthetjük le.
![aprs.fi for iOS az Apple áruházban](kepek/aprs_fi_for_iOS_1.jpg)
— Igen, ez a program
fizetős. 2990 Ft az ára, ami nem előfizetési díj, hanem egy
egyszeri költség. Tudom, hogy most a hazai
rádióamatőrök jelentős része felhorkan, hogy „Mi az,
hogy nincs ingyen? Akkor nem kell!”, de valójában
ezért az egyszeri összegért egy folyamatosan fejlesztett, jó
szolgáltatásokkal rendelkező, stabil programot kapunk —
kevesebb pénzért, mint amennyibe pl. egy normális minőségű N
csatlakozó kerül. Persze, ha a másik alternatíva a cigi, meg
a hitvány minőségű szesz (főleg ez utóbbi nem idegen a hazai
amatőröktől☺), akkor persze hiába érvel bárki is bármiféle
szoftver beszerzése mellett.
Az első indítás
![aprs.fi for iOS első indítás](kepek/aprs_fi_for_iOS_2.jpg)
Az alkalmazás első
indításakor a pillanatnyi tartózkodási helyünktől
függetlenül Finnország aktuális APRS helyzetképe töltődik
be: ekkor ugyanis még a program nem rendelkezik a GPS
használatához szükséges engedélyünkkel, — így értelemszerűen
nem tudhatja hol vagyunk. Néhány másodpercen belül felbukkan
az ablak, amelyben megadhatjuk az erre vonatkozó
hozzájárulást.
A képernyő alján a legfőbb
funkciók gyorsgombjai találhatóak: Map (térkép), Search
(keresés), Beacon (saját APRS csomagunk felküldése a
hálózatba), Messages (üzenetek-inaktív), More
(tovább…).
Előként bökjünk a „More”
gombra! A „Settings” (beállítások) almenüben
gyakorlatilag a térkép megjelenésének részleteit tudjuk
testre szabni: milyen információk jelenjenek meg, ill.
mennyi ideig maradjanak láthatóak a vett állomások adatai,
ill. esetleges haladásuk nyomvonala. Ugyanitt van
lehetőségünk a fizikai értékek (távolság, sebesség,
légnyomás) mértékegységrendszerének (SI/angolszász)
beállítására.
A „More”-on belüli „My
Account” (saját profilom) felületen kell megadnunk az aprs.fi
weboldalon regisztrált felhasználónevünket, ill.
jelszavunkat. Ezzel próbálják meg elejét venni annak, hogy
illetéktelenek mások rádióamatőr hívójelével
visszaélhessenek. Sajnos utóbbira ennek ellenére is tucatnyi
lehetőség van, — de nem kívánok senkinek sem tippeket adni
ezzel kapcsolatban…
A „More”-on belüli
többi lappal egyelőre nem kell foglalkoznunk. Bökjünk rá
inkább az alsó sorban, középen található „Beacon”
nevű ikonra!
![Saját APRS csomagjaink beállítási felülete](kepek/aprs_fi_for_iOS_3.jpg)
Miután a GPS-hez való
hozzáférést korábban már engedélyeztük, az aktuális
pozíciónk olvasható lesz a képernyő felső részében (lila
számok). Az „Accuracy” értéke azt mutatja meg, hogy
mennyire pontos a pillanatnyi helymeghatározás. Mivel még
nem állítottuk be a mobilos APRS végpontunk hívójelét és
ikonját, ezek helyén „New Station” és egy „>”
jel szerepel. Bökjünk rá a „New Station” szövegre,
mire felbukkan egy ablak, ahol megadhatjuk a rádióamatőr
hívójelünket, ill. a használni kívánt SSID-t. Utóbbi
általában egy 1…15 közötti szám, amelynek szerepe, hogy az
ugyanazon rádióamatőr hívójelhez tartozó, különböző APRS
eszközök egymástól megkülönböztethetőek legyenek.
A hívójel és az SSID sikeres
beírása után visszakerülünk az előbbi „Beacon”
menübe, ahol már látható is az általunk megadott APRS
azonosító, ikonként pedig alapértelmezésben egy
telefonkagyló szimbólumot választ ki nekünk a program.
Természetesen lehetőségünk van ezt is megváltoztatni: az
ikonra történő rábökéssel egy új lapra kerülünk, ahol közel
száz, különféle ikon közül választhatjuk ki a nekünk éppen
tetszőt, — vagy inkább praktikusan az aktuális helyzetnek
leginkább megfelelőt.
![aprs.fi for iOS beállítások II.](kepek/aprs_fi_for_iOS_4.jpg)
A „Comment” mező
kitöltése opcionális: az ide írt szöveg az aktuális
pozícióval együtt beküldésre kerül az APRS hálózatba, amit
aztán bárki megtekinthet, aki a térképen a hívójelünkre
kattint. Hasznos funkciója lehet(ne) ennek például
kitelepülések során: beírhatjuk azokat a frekvenciákat és
üzemmódokat, amelyeken elérhetőek vagyunk. Pl.: „QRV @
145.500 & 70.450 FM”, amiből a térképen ránk
kattintó tudni fogja, hogy a 2 méteres, és a 4 méteres URH sáv hívófrekvenciáin
vagyunk vételen, FM üzemmódban. Máskülönben valószínűleg
arról sem értesülne, hogy egy másik amatőr pont
kitelepülésen van, és épp megpróbál összeköttetéseket
létesíteni másokkal. Hiába lenne ez egy praktikus megoldás:
a magyar amatőrök körében mégsem terjedt el. Persze ismerve
a hazai viszonyokat, ezen nincs mit csodálkozni: internetes csoportokban rendszeresek a
kirohanások a nyugdíjkorhatár közeli-feletti rádióamatőrök
részéről, miszerint aki nem maga építi a készülékét, az ne
merje magát rádióamatőrnek nevezni (sic!), aki pedig egy
szikratávírónál bonyolultabb eszközt vesz kezébe, az maga
patás ördög, — ezért tömjénfüsttel kell elűzni. Aztán meg
megy a kesergés, hogy „Kihal ez a szép hobbi…"☺☺☺
Visszatérve az alkalmazás
használatához☺:
A „Minimum transmit
interval”, ill. a „Maximum transmit interval”
értékek két időzítőt állítanak be: az első értéke azt szabja
meg, hogy mi az az időtartam, aminek mindenképpen el kell
telnie két adatcsomag APRS hálózatba küldése között — még
akkor is, ha közben változik a pozíciónk, míg utóbbinál azt
lehet beállítani, hogy a beállított időközönként akkor is
kerüljön adatcsomag beküldésre, közben nem változik a
helyzetünk.
Az adattovábbítás egészen
addig nem kezdődik meg, amíg a képernyő felső részében
található „Beacon your position” kapcsolót nem
aktiváljuk. Ezt követően az APRS csomagjaink automatikusan,
vagy manuálisan (a „Beacon now!” szövegre kattintva)
fognak elküldésre kerülni az APRS hálózatba. Az alábbi
térképrészleten egy buszos utazás nyomvonala látható:
![Nyomvonal teszt az aprs.fi for iOS app-pal](kepek/aprs_fi_for_iOS_5.jpg)
A térkép forrása: aprs.fi
weblap
Az alkalmazás leírásában
külön felhívják a figyelmet arra, hogy a folyamatos GPS,
ill. adatforgalom miatt a telefon (tablet) akkumulátora
a szokásosnál jóval drasztikusabban merül — még
kikapcsolt képernyő háttérvilágítás esetén is. Ezt magam is
meg tudom erősíteni: az amúgy is döglődő akkumulátorral
rendelkező, de egy munkanapot még éppen kibíró iPhone SE2
egy kb. 60 perces utazás során közel több mint
25 százalékot veszített töltöttségéből.
Összességében elégedett
vagyok a programmal: véleményem szerint megérte az árát.
A cikk folytatásában azt
mutatom be: hogyan
használható az aprs.fi for iOS alkalmazás külső
rádiós modemek (pl. LoRa) vezérlésére.
Legutóbbi módosítás: 2024.06.06.